Vid Ludvika ström lät Gustav Vasa anlägga Ludvika kronobruk omkring 1550. Detta var Sveriges första kronobruk för stångjärnssmide. År 1726 såldes bruket till familjen Cedercreutz. Mot slutet av 1800-talet blev bruket allt mindre lönsamt, och lades därför ned efter hand. Innan dess hann dock Ludvika få nya näringar som kom att ersätta bruket. Familjen Roth, som var brukets ägare från och med 1836, utökade bruket med ett sågverk och ett vattenkraftverk. Ludvika bruk lade ner produktionen 1920.
Ludvika kapell (Lodwija capell) byggdes år 1652 på bruksområdet Hammarbacken och ersattes 1752 av Ludvika Ulrika kyrka som uppfördes längre söderut. Platsen för Ludvika kapell kallas än idag Kapellhagen.
År 1860 fick Ludvika genom den smalspåriga Väsman–Barkens Järnväg förbindelse med Strömsholms kanal. 1873 öppnades järnvägen Ludvika-Frövi, 1875 bandelen Ludvika-Falun, 1877 bandelen Ludvika-Kil, 1903 Ludvika-Ängelsberg och 1907 Ludvika-Vansbro. 1900 bildades Elektriska AB Magnet för tillverkning av elektriska maskiner och elektrisk materiel och samma år öppnade företagets verkstadsdel, Ludvikaverken. 1931 fanns 15 industriföretag i Ludvika, med 964 arbetare, av vilka 775 var anställda vid Ludvikaverken. 1900-1901 byggdes Ludvika kraftverk vid det 17,7 meter höga vattenfallet i Ludvika ström där bruket tidigare varit beläget. 1900 anlades även Ludvika ångsåg vid Väsman.[7] Och intill ångsågen byggdes 1902-1903 Ludvika tegelbruk, som under 1920-talet var en av Ludvikas största arbetsgivare.[8] Ludvika blev 1902 municipalsamhälle med omkring 600-700 invånare, 1915 köping med 3 083 invånare och 1919 stad med 3 729 invånare.[7]
Ortnamnet
Tolkningen av namnet Ludvika är långt ifrån säker. Namnet är tidigast belagt 1539 och syftade då på en bergsmansgård[9] (1539 Lodvika, 1541 Loduika, 1550 Lodwijkom) [10][11][12] i den nuvarande tätortens västra del. Byn har sannolikt fått sitt namn av den intilliggande Lyviken i sjön Väsman. Vikens namn kan möjligtvis i sin tur kopplas till det i källorna obelagda namnet Lydhia på det vattendrag som mynnar där. Detta namn är i så fall bildat till ett ord som är besläktat med ludd och luden och som syftar på förekomsten av bladvass.[13] Enligt en annan tolkning skulle förleden i vikens namn istället komma av det fornsvenska ordet ly som betyder lä, alltså läviken.[14]
År 1661 förekommer namnformen Lodwijka i samband med Ludvika kapell och 1681 nämns Lodwika Crono Bruuk (Ludvika kronobruk). Den nuvarande formen Ludvika är från 1700-talet och påverkad av mansnamnet Ludvig.[14] Kyrkans och församlingens namn Ludvika Ulrika instiftades år 1752 för att hedra den nytillträdda svenska drottningen Lovisa Ulrika.[15]
Historiska kartor
Ludvika 1661
Ludvika 1687
Ludvika 1806
Ludvika 1865
Ludvikas nya kvarter (röd), 1929
Järnvägen
Ludvika ström med Ekotemplet och gamla järnvägsbron.
Under 1960- och 1970-talen minskade trafiken och Borlänge tog alltmer över som järnvägsknut. SWB-linjen mot Björbo är i dag uppriven, liksom f d FLJ mot Blötberget. Banvallarna på dessa sträckor har delvis asfalterats och används som gång- och cykelvägar.
Till Ludvikas äldre kända byggnader räknas Ludvika herrgård, Ludvika Ulrica kyrka, Ludvika Gammelgård och bruksbebyggelsen vid Hammarbacken. Vid sekelskiftet 1900 tog Ludvikas järnbrukshistoria slut och istället växte den elektriska industrin fram. Dåtidens Ludvika utgjordes huvudsakligen av bebyggelsen kring bruket och järnvägsstationen. Nu behövde ett nytt, modernt samhälle byggas upp som skulle ersätta den gamla bruksmiljön.
Brukets ledare med Carl Roth i spetsen lät dra upp en ny stadsplan på obebyggd mark söder om Ludvika Ulrica kyrka och öster om järnvägsstationen. Det var en enkel rutnätsplan med rektangulära stadskvarter som genomfördes 1919. Huvudgatorna blev Storgatan i nord-syd riktning och Engelbrektsgatan i ost-väst riktning. För stadens uppbyggnad anlitades lokala byggfirmor och som arkitekter verkade bland annat Erik Lallerstedt och Gustaf Améen.[21] Den senare ritade exempelvis byggnaden för Ludvika tingsrätt (invigd 1907).[22]
År 1931 blev det föreskrivet att byggandet i städerna skulle övervakas av en stadsarkitekt. I Ludvika gavs uppdraget till den renommerade arkitekten Cyrillus Johansson från Stockholm. Han var Ludvikas stadsarkitekt under tio år från 1931 till 1941. Som sådan ritade han även några byggnader i staden, bland dem Ludvika stadshus (klart 1934), affärs- och bostadshus vid Storgatan 18 och Storgatan 30 (klart 1935 respektive 1936), Sagahuset med biografen "Saga" (klart 1939) och Ludvika järnvägsstation (klart 1939). Han framlade även ett förslag till en planskild korsning mellan järnvägen och Grangärdevägen vid Ludvika bruk/Hammarbacken. Förslaget realiserades dock aldrig.[23]
Historiska bilder
Gamla järnvägsstationen (till höger) och järnvägshotellet (till vänster), 1910-tal
I maj 2014 invigdes en ny gång- och cykelbro kallad ”Entré Ludvika”. Bron spänner från Storgatan över Bergslagsgatan och spårområdet till parkområdet vid Ludvikas hamn och Väsmanstranden. Intill Ludvika station finns hiss och trappor. Därmed återskapades den direktkontakt mellan staden och stationshuset som gick förlorad när riksväg 50 (Bergslagsgatan) drogs fram på 1960-talet.
Bron är 183 meter lång och tillverkad av höghållfast stål som tillverkades på SSAB i Borlänge. Bron väger 144 ton och består av 18-24 meter långa stålsektioner.[24] Brobanan skyddas av ett välvt tak. Beställare var Ludvika kommun som beviljades stöd ur Europeiska regionala utvecklingsfonden. Projektet genomförs i samarbete med Trafikverket som också är medfinansiär. Arkitekt och konstruktör var konsultfirman Tyréns, som var en av fyra förslagställare.[25]
Brobygget kostade dryga 46 miljoner kronor, dubbelt så mycket som en tidig ”uppskattning”. EU och Trafikverket bidrog med sammanlagt 15,9 miljoner, resterande delen betalas av kommunen.[26]
Ludvika Gammelgård är en hembygdsgård och ett friluftsmuseum i Ludvika. Här finns en bergsmansgård med tillhörande byggnader. Vid Ludvika Gammelgård finns även ett gruvmuseum och en fungerande konstgång. Det stora vattenhjulet (Östanberghjulet) har blivit Gammelgårdens monument och “varumärke”. Gammelgården och dess byggnader och museer drivs idag av Ludvika hembygdsförening.
Till äldre offentlig konst räknas de små tegelreliefer från 1937, som finns på Ludvika stadshusets pelare. Granskar man relieferna, som är skulpterade av Aron Sandberg, syns symboler för metaller och järnstämplar från Ludvika bruk, samt bland annat en Vasaloppsåkare (där finns även konstnärens signatur), en hammarsmed i arbete, en bergsman, en kolmila, ett vattenhjul och en kraftledning. Det finns även en hund avbildad som kallas "Stella" och som var med varje dag under bygget av stadshuset.[27]
Bland nyare offentlig konst i Ludvika märks ”Uttergrupp” på Garvaretorget i hörnet Storgatan/Eriksgatan, skapad av May Lindholm. Fontänskulpturen, som invigdes år 2003, visar tre uttrar utförda i brons, två stående och en badande. May Lindholm formgav även 60 blåa emaljer ”Vi som tittar på” på biografen Bio stars fasader från 2005.[28]
Skulpturen ”Blixten”, skapad av Richard Brixel år 2002, står mitt i rondellen Bergslagsgatan/Gamla Bangatan, inte långt från Ludvika stadshus. Bronsblixten, sju meter hög, är gjuten i Italien och skall symbolisera Ludvikas elektriska arv. Till kompositionen hör även en cirka två meter hög, gräsbevuxen kulle och en vasskantad liten sjö, som anspelar på betydelsen av Ludvika/Lyviken; den vassbevuxna.[29]
Järnproduktionen vid Ludvika bruk och skogsnäringen kom att dominera näringslivet i trakten till 1900 då Elektriska Aktiebolaget Magnet bildades. Verksamheten drogs dock med lönsamhetsproblem och trots omstruktureringar så var lönsamheten blygsam. Bolaget såldes 1916 till ASEA i Västerås. Därmed började också den verkliga expansionen inom elektroindustrin. 1988 blev ASEA till ABB och är idag den största arbetsgivaren med 2 600 anställda. 2020 blev namnet Hitachi ABB Power Grids då Hitachi blev huvudägare till ABB:s elkraftdel.[30] I Ludvika arbetar man främst med utveckling och tillverkning av anläggningar för kraftöverföring som högspänningsapparatur och transformatorer.
STRI låg på en halvö i Väsman i sydvästra Ludvika, strax intill ABB. Företaget bildades 1989 ursprungligen som ett forskningsinstitut för överföring av elkraft, ägt till hälften av ABB och Vattenfall.[32] Det blev en teknikkonsult och ett ackrediterat högspänningslaboratorium. Huvudkontoret etablerades i Ludvika och lokala kontor fanns i Västerås och Göteborg.[33] Vattenfalls del fördelades 1992 på Svenska kraftnät och Vattenfall, som sålde sin del till Statnett.[32] 2017 blev ABB majoritetsägare.[34]
Handel
Tempo vid Storgatan.
Ludvika har handel i centrum, främst runt Storgatan där bland annat Engelbrekt Galleria ligger. Det finns även ett externt handelsområde, Lyviksbergets handelsområde. Enligt SCB:s avgränsning av handelsområden för år 2015 fanns ett område med koden H2085006 i centrum med 31 arbetsställen för detaljhandel och runt 200 anställda. Lyviksberget ingick i området med kod H2085001 med 6 arbetsställen och runt 100 anställda.[35]
De kooperativa butikerna i Ludvika har historiskt drivits av Konsumtionsföreningen Dala, som bildades i Ludvika 1906. Den lokala kooperationen har senare fusionerats i större föreningar som till slut uppgick i Konsumentföreningen Svea på 1990-talet.
Domus i Ludvika invigdes den 4 september 1958 som Sveriges elfte Domusvaruhus och Dalarnas då största varuhus.[36][37] Domus låg på Storgatan 15 och på Storgatan 26 fanns även ett Tempovaruhus.[38] Domus lade senare ner och gjordes om till Engelbrektsgallerian. Tempo blev med tiden Åhléns och Hemköp. Åhléns stängde den 13 januari 2019.[39]
Ludvika har en Ica Kvantum-butik, belägen i Sänkan. Den öppnade den 31 oktober 2017.[40][41] I samband med öppningen stängde två mindre Ica-butiker, den närliggande Matmäster i Marnäs och Matmagasinet vid Grängesbergsvägen.[42][43][44]
År 2007 meddelade Coop att de skulle etablera en Coop Extra vid Lyviksbergets handelsområde.[45] Då hade man även en Konsumbutik vid Ludvika Gård, som behölls.[46] Coop Extra invigdes i februari 2008.[47] År 2017 byggdes Coop Extra ut till en Stora Coop som öppnade i september 2017.[48][49]
Lidl etablerades sig i Ludvika den 3 februari 2005.[50]Willys kom till Ludvika i november 2007 när man öppnade i en tidigare Hemköplokal på Marnäs.[51]
Nordea, Handelsbanken, Länsförsäkringar och Swedbank har alla alltjämt kontor i Ludvika.
Sport
I Ludvika finns flera föreningar som bedriver idrottsverksamhet.[57] Exempelvis Östansbo IS och IFK Ludvika som båda sysslar med fotboll men där den sistnämnde även har en curlingsektion.
^Kodnyckel för SCB:s statistiska tätorter och småorter - Koppling mellan gammalt och nytt kodsystem, SCB, 11 november 2021, läs online.[källa från Wikidata]
^Wahlberg, Mats, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Språk- och folkminnesinstitutet. sid. 198. ISBN 91-7229-020-X
^ [ab] Harry Ståhl (1946). Helge Lindberg. red. ”Bärke, Gränge och Ludvika. Några ortnamn från Västerbergslagen”. Ortnamnsällskapets i Uppsala årsskrift (Uppsala): sid. 11-14.