У цій статті в хронологічному порядку наведено перелік подій, які відбувалися в рамках Ленінопаду в 2015 році. Перший головний розділ вміщує демонтажі, знесення та повалення пам'ятників Володимиру Леніну. Окремими розділами наведені події демонтажів та повалень пам'ятників іншим комуністичним діячам, а також ліквідації радянських символів під час Ленінопаду. Окрім того, окремо наведено перелік подій, під час яких демонтажам, знесенням чи пошкодженням яких чинили опір. Перелік подій, дата яких невідома, також поданий окремим розділом.
13 січня — у Херсоні за дорученням міського голови Володимира Миколаєнка, зробленим під тиском радикально налаштованої громадськості, в Гімназичному сквері зі стели зняли барельєф Леніна і напис «Іскра».[5].
28 липня — Красноріченське, Луганська область[163]. Демонтовано на підставі рішення представницького органу селища від 3 липня щодо затвердження плану заходів із декомунізації[164]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
30-31 липня — Голубівка, Луганська область[163]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
30-31 липня — Макіївка, Луганська область[163]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
31 липня — Новомикільське, Луганська область[163]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
11 березня — Близнюки, Харківська область. Пошкоджено пам'ятник Леніну. Відбито бороду, розмальовано зеленою фарбою ліву руку та фіолетовим кольором плями на спині.
Друга половина квітня, Нововолинськ, Волинська область. Демонтовано зображення Леніна і піонерів на будівлі Нововолинського центру дитячої та юнацької творчості.[360]
22 липня — Красноріченське, Луганська область. Бюст М. В. Фрунзе. Демонтовано на підставі рішення представницького органу селища від 3 липня щодо затвердження плану заходів із декомунізації[164]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
29 липня — Красноріченське, Луганська область. Демонтовано пам'ятний знак «Серп, молот та Червона зірка». Демонтовано на підставі рішення представницького органу селища від 3 липня щодо затвердження плану заходів із декомунізації[164]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
29 липня — Красноріченське, Луганська область. Усунуто пам'ятний знак на честь командуючого 5 Українською армією К. Є. Ворошилову. Демонтовано на підставі рішення представницького органу селища від 3 липня щодо затвердження плану заходів із декомунізації[164]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
31 липня — Новомикільське, Луганська область. Демонтовано пам'ятник С. М. Кірову[163]. За інформацією, наданою головним спеціалістом по зв'язкам з громадськими організаціями, ЗМІ та інформаційно-аналітичного забезпечення Кремінської РДА Драньовою І. А.
27 листопада — Хорошів, Житомирська область. Напередодні Дня пам'яті жертв голодоморів у районному центрі демонтували дошку В. Володарському.[415]
30 листопада — Одеса. На території Одеської воєнної академії демонтовано монумент представникові російської імператорської родини, онукові Миколи І, генералові Костянтину Романову.[421]
11 грудня — Кременчук, Полтавська область. Демонтовано гігантський металевий портрет Леніна з даху житлового будинку, який, був найбільшим в Україні серед подібних.[426]
15 грудня — Рівне. Демонтовано серп і молот, що розміщений на мозаїчному панно у центрі міста.[427]
24 грудня — Рівне. Демонтовано радянську мозаїку.[428]
30 грудня — Дніпро. На в'їзді до міста встановлено пам'ятний знак Степанові Бандері замість Леніна.[429]
Переосмислення особливо значущих символів російської імперської та радянсько-більшовицької ідентичностей
Події Революції Гідності й подальша агресія Росії стали каталізатором переосмислення усього радянсько-більшовицького минулого України в найширшому сенсі, зокрема і події 1917—1920 рр. та 1939—1961 рр. Ленінопад зачепив й особливо значущі для радянсько-більшовицької героїки та «русского міра» символи, що викликало обурення РФ та проросійських сил.
Пам'ятники і символи радянського мілітаризму 1941—1945 рр.
Демонтовано частково або українізовано:
23 квітня — Обухів. Усунуто Георгіївську стрічку й муляж «Ордену Перемоги» зі стенду «Слава героям!» в центрі Обухова[430].
5 травня — Ямпіль, Сумська область. В Ямполі оновили пам'ятний знак до «Дня Перемоги», що розташований в одному з центральних парків селища. Замість Георгіївської стрічки її тепер прикрашає синьо-жовта стрічка у кольорах державного прапору України. При цьому незмінним залишився головний елемент експозиції — орден Перемоги[431].
1 травня — Харків. 9 травня у розташованому в центрі Харкова сквері «Вічний вогонь» невідомі знову зняли з однойменного пам'ятника інформаційну табличку «В день 40-річчя Великого Жовтня тим, що віддали життя за Владу Рад». Натомість активісти встановили табличку на честь героїв, які загинули за незалежність і свободу України замість демонтованої таблички: «Пам'ятник борцям Жовтневої революції перетворюється на пам'ятник Героям, загиблим за незалежність і свободу України», — йдеться в повідомленні. З початку травня це вже третій інцидент, пов'язаний з монументом у сквері «Вічний вогонь»: в ніч на 1 травня невідомі зняли табличку і розфарбували прапор на монументі в жовтий і блакитний кольори. 3 травня невідомі повторно розфарбували пам'ятник у сквері «Вічний вогонь» у жовтий і блакитний кольори[433].
15 травня — Київ. На вул. Жукова невідомі на фасаді будинку збили меморіальну дошку на честь Жукова.
30 червня — Хмельницький. У рамках декомунізації з фасадів будинків демонтували інформаційні таблички про діячів і події Радянського Союзу, серед них і табличку з написом «В годы Великой Отечественной войны с сентября 1941 по март 1944 в городе действовала подпольная окружная коммунистическая организация» (вул. Гагаріна, 3А)[125]
5 листопада — Полтава. Невідомі майже повністю зруйнували меморіальну табличку з інформацією про воєначальника Радянської Армії М. Ватутіна — на фасаді одного з будинків по однойменній вулиці[434]. Протягом наступних двох тижнів понівечену табличку не відновили, а навпаки — розібрали на шматки невідомі[435].
25 листопада — Конотоп, Сумська область. За повідомленням міського голови Артема Семеніхіна, на монументі героєві Радянського Союзу Григорію Тхору, відповідно до закону про декомунизацію, буде замінено табличку з надписом «Великая Отечественная Война» на «Друга світова війна». Сама заміна таблички запланована на весну 2016[419].
9 грудня — Рівне. Демонтовано монумент, присвячений героям Сталінграду.[436]
Пам'ятники й меморіальні дошки Артема та його прибічників
Серед більшовицьких діячів особливе місце займає Артем, оскільки саме він був одним із головних творців Донецько-Криворізької радянської республіки, правонаступником якої нині вважають себе «ДНР» та «ЛНР».
8 лютого — Київ. В Києві невідомі активісти Чорного Комітету знищили пам'ятну табличку Артема: «Артем був донецьким сепаратистом, таким, проти яких воюють сучасні українські герої, таким, проти яких воювали герої минулого. Йому нема місця на вулицях нашої столиці. Єдине на що він заслуговує — бути назавжди стертим з історії» — йдеться у повідомленні активістів[438].
23 лютого — Харків. Невідомі знищили меморіальну дошку червоногвардійцям, встановлену на фасадній будівлі Харківського електромеханічного заводу (ХЕМЗ). Дошку було встановлено на фасаді заводу ХЕМЗ, оскільки саме з нього у 1917 р. виступили перші загони червоної гвардії на захист радянської влади. Також у приміщенні заводу містився арсенал зброї червоногвардійців. Організаторами червоногвардійського путчу були Федір Сергеєв (Артем) і більшовик Микола Руднєв — керівник військової організації РСДРП (б) у Харкові.[439]
Пам'ятники російської імперської ідентичності та «руского міра»
Розфарбовано, але збережено:
3 травня — Київ. На Арці Дружби народів (символізує «возз'єднання» України з Росією у 1654 р.) у Києві намальовано державний прапор України й гасло «Слава Україні»[441].
Ліквідовано:
12 квітня — Харків. З пропагандистських дитячих гірок у вигляді Кремля спиляли червоні зірки[356].
15 квітня — Харків. Кінотеатр «Росія» прибрав напис своєї назви на фасаді. Адміністрація кінотеатру повідомила, що планує проводити «ребрендинг», простіше кажучи, змінювати назву[356].
30 листопада — Одеса. На території Одеської воєнної академії демонтовано монумент представникові російської імператорської родини, онукові Миколи І, генералові Костянтину Романову[421].
Опір Ленінопаду
Крім людей, які підтримують знесення пам'ятників, пов'язаних із більшовицьким минулим, є й такі, хто чинить цьому опір.
Пам'ятники, які зрештою були демонтовані
Новомосковськ, Дніпропетровська область. 22 лютого 2014 — Станом на 18:00 біля монумента Леніну після поширення чуток про заплановане його знесення зібралось понад тисяча осіб, серед яких переважали супротивники знесення. 23 лютого частина мешканців міста знову зібралась на захист монумента. Всупереч рішенню міськради, демонтаж пам'ятника не відбувся[444]. За повідомленням прес-служби Новомосковської міськради, «Враховуючи масовий супротив населення і з метою уникнення кровопролиття міський голова Сергій Мороз своїм розпорядженням призупинив дію рішення виконкому, яким було передбачено демонтаж пам'ятника В. І. Леніна, розташованого на однойменній площі». Свою позицію мер Новомосковська пояснив тем, що самі мешканці міста не дозволили провести демонтаж[445].
Велика Писарівка, Сумська область. 25 лютого 2014 — Із самого ранку люди приходили до пам'ятника: хто — сфотографуватися на пам'ять, хто — захистити його, а хто — підтримати цю акцію, точилися дискусії як щодо самого пам'ятника, так і щодо політичної ситуації в країні та її минулого. Сесія селищної ради через відсутність кворуму не відбулася[446]. У ніч з 15 на 16 листопада 2014 р. даний монумент було знесено — із третьої спроби[447]. Як виявилось, монумент демонтували волонтери-націоналісти на чолі з народним депутатом України Ігорем Мірошниченком[448].
Довго тривали дискусії навколо пам'ятника Леніну на площі Свободи у Харкові. Вперше питання про знесення найбільшого в Україні монумента постало у 1992 році. Тоді патріотично налаштована громадськість міста принесла до підніжжя пам'ятника символічний вінок з колючого дроту.[450] Архівні відеоматеріали свідчать, що вже тоді значна частина харків'ян підтримувала ідею демонтажу монумента.[451] Знову повернулися до теми знесення пам'ятника за часів президентства Віктора Ющенка. Провідну роль у цьому процесі відіграла харківська обласна організація ВО "Свобода". Першу офіційну заяву про намір знести пам'ятник Леніну у Харкові «свободівці» зробили навесні 2009 року.[452] Наступні заяви лунали вже за часів президентства Віктора Януковича. Зокрема, у квітні 2013 р. напередодні опозиційної акції «Вставай, Україно!» у Харкові, з'явилася інформація про можливі наміри націоналістів підірвати пам'ятник. Опозиція зазначену інформацію спростувала.[453] Проте під час зазначеної акції лідер ВО «Свобода» Олег Тягнибок пообіцяв знести Леніна в законодавчо встановленому порядку.[454] Ще раніше (у лютому 2013 р.) відомий своїми прорадянськими поглядами мер Харкова Геннадій Кернес погрожував нардепу від ВО «Свобода» Ігорю Мірошниченку «заламати дві руки і дві ноги» за спробу знести пам'ятник Леніну у Харкові.[455][456]Мірошниченко виклик прийняв, і у вересні 2014 р. був присутнім на знесенні пам'ятника.[457] Пізніше повалення пам'ятника схвалив також і Президент — Петро Порошенко.[458] Незважаючи на все це, Кернес вже наступного дня після повалення пам'ятника назвав його знесення «варварським руйнуванням» і пообіцяв відновити монумент.[459] Згодом у середині жовтня Кернес ще раз підтвердив цей намір.[460] У свою чергу, голова Харківської ОДАІгор Балута наполягав, що пам'ятник Леніну знесено законно.[461] Голова ОДА відкинув можливість відновлення знесеного монумента.[462] Заяви ж Кернеса про намір відновити Леніна Балута назвав передвиборчим піаром.[463] 24 жовтня 2014 р. Харківський окружний адміністративний суд відхилив клопотання Харківської міськради про призупинення розпорядження про демонтаж пам'ятника Леніну.[464] 19 листопада 2014 р. Харківський апеляційний адміністративний суд залишив без задоволення апеляційну скаргу Харківської міської ради з цього приводу.[465] Однак 24 листопада 2014 р. Харківський окружний адміністративний суд частково задовольнив позов Харківської міськради — визнав розпорядження Ігоря Балути незаконним (в частині вжиття заходів щодо демонтажу пам'ятника).[466] Обидві сторони одразу ж заявили про намір подати апеляцію.[467] 2 лютого 2015 р. Харківський апеляційний адміністративний суд задовольнив скаргу Харківської міськради. Згідно з рішенням суду, Харківська ОДА повинна пред'явити документи, які свідчать про те, що пам'ятник Леніну на момент знесення втратив статус об'єкта охорони. Крім того, суд визначив вимагати у Харківської ОДА документи, на підставі яких виконувалося розпорядження про демонтаж і про виключення пам'ятника Леніну з Державного реєстру пам'яток України.[468] 5 березня 2015 р. сторони нарешті змогли надати документи, витребувані судом раніше. Однак рішення у справі по суті так і не було прийнято. Перебіг засідання виявив, що колегії суддів потрібна ще низка документів. Перш за все, ані Харківська ОДА, ані Харківська міськрада не змогли отримати дані з Фонду державного майна про те, належить пам'ятник державі або перебуває у комунальній власності міста. Тому суд вирішив, що без такої інформації остаточний вердикт винести неможливо. Крім того, судді засумнівалися в тому, чи може Харківська міськрада представляти інтереси територіальної громади міста. Згідно Закону України «Про місцеве самоврядування» міськрада і територіальна громада є різними об'єктами системи самоврядування. Тому до наступного засідання в мерії зобов'язані надати документ, який доведе, що міськрада має право обстоювати інтереси громади. На думку директора Юридичного департаменту Харківської ОДА Дениса Дудника, дані з Фонду держмайна з про право власності на повалений монумент можуть стати вирішальними в розгляді питання про демонтаж пам'ятника. Бо ж Харківська міськрада наполягає, що повалений пам'ятник знаходиться у комунальній власності міста. Якщо ж з'ясується, що пам'ятник належить державі, власне позов Харківської міськради втрачає сенс.[469] 31 березня 2015 р. на черговому судовому засіданні суд витребував у Харківської міської ради документи про передачу пам'ятника з державної у комунальну власність. За словами заступника директора Юридичного департаменту Костянтина Прокоп'єва, Харківська міська рада отримала письмову інформацію від регіонального відділення Фонду державного майна України в Харківській області про те, що пам'ятник на балансі цього фонду не знаходиться і не перебуває в Єдиному реєстрі об'єктів державної власності. Цю інформацію міськрада надала в суд. При цьому суд не зажадав від представників відповідача (облдержадміністрації) пред'явити документи про приналежність цього пам'ятника державі із зазначенням органу, який повинен від імені держави управляти цим пам'ятником. Суд знову не виніс рішення у справі по суті і вчергове відтремінував його.[470] Нарешті, 7 квітня 2015 р. Харківський апеляційний адміністративний суд виніс своє остаточне рішення. Суд відмовив Харківській міській раді у вимозі визнати незаконним розпорядження екс-голови Харківської облдержадміністрації Ігоря Балути про знесення пам'ятника Леніну на пл. Свободи. За словами заступника директора Юридичного департаменту Харківської мерії Костянтина Прокоп'єва, міськрада звертатиметься до Вищого адміністративного суду з касаційною скаргою на рішення апеляційного суду.[471]
Повалення пам'ятника В. І. Леніну у Краматорську
Краматорськ, Донецька область. Пам'ятник Леніну спершу було залишено: у липні, одразу після визволення міста від терористів так званої «ДНР», місцеві активісти намагалися знести монумент. Одначе українські військові не дали їм цього зробити.[472] У серпні 2014 р. пам'ятник намагалися знести комунальники, на підставі рішення місцевої влади. Але він виявився заміцним для найпотужнішого у місті крана. Оскільки у місті не було потужнішої техніки, демонтаж вирішили відкласти.[473] Пізніше постамент пам'ятника розмалювали у національні кольори.[474] 17 квітня 2015 року, під час 4-тисячної ходи «Краматорськ — це Україна», пам'ятник вождю нарешті було повалено за допомогою вантажівки.[475]
Слов'янськ, Донецька область. Після звільнення міста від терористів так званої «ДНР» питання повалення пам'ятника Леніну підняли місцеві патріоти[476]. 11 січня 2015 р. на традиційному недільному віче вони висловилися за знесення пам'ятника до Дня Соборності — 22 січня.[477] Знесений монумент запропонували продати на аукціоні.[478] За допомогою активісти звернулися до українських військових, однак ті не допомогли, а власними силами громада знести монумент не змогла.[479][480] Натомість іще через тиждень на центральну площу міста вийшло кілька «захисників» пам'ятника з вимогою його не чіпати.[481] 3 червня 2015 р. ідол таки не встояв — рано вранці активісти «Правого сектора» знесли його[482]
Очаків, Миколаївська область. 25 лютого 2014 р. у місті було підбито підсумки анкетування мешканців стосовно демонтажу пам'ятника Леніну. Зі 1572 осіб, що взяли участь в опитуванні, 1505 осіб висловились проти демонтажу[483]. Тим не менш, 17 червня 2015 р. комунальні служби міста демонтували пам'ятник — на виконання закону про засудження комуністичного режиму.[130]
Валки, Харківська область. 28 січня 2015 р. близько 30 молодих людей у балаклавах спробували знести пам'ятник Леніну на центральній площі. Однак їм завадила міліція і представники місцевої влади. Патріоти взяли з місцевої влади обіцянку розглянути питання офіційного демонтажу пам'ятника, після чого поїхали.[484][485]. 21 червня 2015 р. пам'ятник Леніну зруйнували.
Генічеськ, Херсонська область. 23 лютого 2014 — Після поширення чуток про планований «приїзд бандерівців» для знесення монумента, на захист пам'ятника вийшло 50 осіб за закликом головного комуніста району С. Мухіна[486]. 1 березня тимчасовий виконувач обов'язків міського голови Юрій Кукса повідомив, що 25 лютого на позачерговій сесії депутатами міськради було прийнято рішення провести цього дня громадські слухання щодо подальшої долі монумента. О 14:00, біля будівлі РДА слухання відбулись: більшість присутніх підняли руки, аби монумент не зносили[487]. Втім, 17 січня 2015 р. місцева влада ухвалила рішення таки демонтувати пам'ятника Леніну. Підтримали цю ідею в тому числі й місцеві комуністи.[488]. Леніна демонтували 16 липня 2015, виконуючи закон про декомунізацію.
Синельникове, Дніпропетровська область. кінець лютого — початок березня 2014 — в сезон «ленінопаду» пам'ятник Леніну намагались знести, але «перемогли прихильники того, аби його залишити».[489]. Як повідомила прес-служба міської ради Синельникового, міськрада попередньо ініціювала опитування мешканців міста, за яким проти знесення виступили 5246 містян (64 % опитаних). «За» проголосовали 2399 синельниківців (29 %). Не визначились 568 осіб (7 %). Тому Ілліча у Синельниковому на центральній площі міста було вирішено залишити. Комунальники мали перевірити технічний стан монумента і за необхідності — відремонтувати його[490]. Але врешті решт 6 листопада 2015 року синельниківский пам'ятник Леніну було знято з постаменту, але поставлено поруч з ним. А два дні потому пам'ятник було остаточно прибрано[226].
Скадовськ, Херсонська область. 4 вересня 2014 — Скадовський районний суд Херсона відмовив місцевій самообороні, жителям і депутатам міської ради у задоволенні позову щодо демонтажу пам'ятника Лєніну в Скадовську Херсонської області. Про це йдеться у повідомленні прес-служби Скадовского районного комітету Комуністичної партії[491][492]. За повідомленнями активістів «Правого сектора» місцева влада, а також міліціянти разом з озброєними молодиками перешкоджали їм у спробах самостійно знести пам'ятник.[493]. Монумент було таки демонтовано 8 грудня 2015 р.
Приморськ, Запорізька область. 18 грудня 2015 року спроба зняти місцевого Леніна з допомогою під'йомного крану виявилась невдалою, так як кран просто не зміг підняти пам'ятник з постаменту. На 21 грудня була призначена друга спроба зняття Леніна з постаменту але невдалою виявилась і вона.[494]. Третій кран подужав зняти постамент, який наостанок обірвав трос і на ньому. Демонтовано 29 грудня 2015 року.[263]
Запоріжжя. 17 березня 2016 року о 13:15 було демонтовано центральний міський пам'ятник Леніну. Роботи з демонтажу тривали 30 годин, адже було вирішено відпиляти статую від гранітного постаменту алмазним тросом, останній декілька разів рвався що додатково сповільнювало роботи. До 17.03.16 цей пам'ятник був найбільшим на неокупованій території Україні. Через це можливості його знести без спецтехніки практично не було. У жовтні 2014 р. пам'ятник одягнули у величезну вишиванку. За задумом ініціаторів, це мало б врятувати величезний монумент від знесення. Одначе патріотично налаштованих активістів це не зупинило. На початку 2015 р. у мережі з'явилась інформація, що активісти виражають готовність оплатити роботи з демонтажу пам'ятника (оренду крана й роботу фахівців). Імовірно, виходячи з цих подій наприкінці січня 2015 р. місцева влада вирішила додатково обгородити монумент. 31 січня місцеві патріоти після велелюдного мітингу вчинили спробу знести пам'ятник, але їм завадила міліція. Більше того, понад 100 активістів — прихильників знесення пам'ятника було затримано. Місцеві патріоти тоді дали владі тиждень, аби вона самостійно демонтувала ідола. В іншому випадку обіцяли прийти знову і бути «більш рішучими».
Пам'ятники, які залишились стояти або були відновлені
На території, контрольованій Україною:
Барвінкове, Харківська область. 26 лютого 2014 — на XXXVII сесії Барвінківської міської ради VI скликання депутати прийняли рішення відмовити в демонтуванні пам'ятника. За словами в.о. голови райдержадміністрації, зараз об'єкт охороняється[495].
Лиманське, Роздільнянський район, Одеська область. Декілька ночей «захисники» чергували біля одного з пам'ятників Леніну після невдалої спроби знести його невідомими. 26 січня 2015 р. ленінопад дістався і Лиманського[496], але був знесейни бюст Леніну, а не пам'ятник, який захищали.
Талалаївка, Чернігівська область. кінець лютого — початок березня 2014 — За інформацією із вебсайту КПУ, українські патріоти ухвалили рішення звалити пам'ятник Леніну в райцентрі. Автомобільний кран спробував демонтувати бронзову фігуру. Але спроба виявилася невдалою. Тоді українські активісти постягували на постамент автомобільні шини і підпалили[497].
[недоступне посилання з липня 2019 Відеохроніка великого ленінопаду в Україні (наразі зібрано з загальнодоступних джерел понад 200 відео з різних куточків України)][недоступне посилання з жовтня 2019]
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 30 липня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑ абАрхівована копія. Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 6 серпня 2016. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 05.03.2016. Процитовано 31.07.2019.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Без комментариев. - пост в групі «Подслушано Марьинка» в соціальній мережі VK
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 25 травня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 9 вересня 2015. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑ абвгАрхівована копія. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 26 вересня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Фото демонтажу пам'ятника Леніну. Facebook. Переглянути все. 8 грудня 2015. Процитовано 8 листопада 2023.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 26 січня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑DONETSK-UKRAINE. YouTube. VLAD SHNAYDER. 31 грудня 2015. Процитовано 20 липня 2022.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 22 квітня 2016. Процитовано 9 квітня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 17 серпня 2016. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Ідеться не про монумент на честь жертв Другої світової, а на честь «борців Жовтневої революції», що був встановлений до 40-річчя перевороту, номер у каталозі «Вікі любить пам'ятки» 63-101-0614
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 15 серпня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 1 липня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 4 грудня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Фрунзе уже нет - пост в групі «Сумы - лучший город в мире» в соціальній мережі VK (рос.)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑ абАрхівована копія. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑ абАрхівована копія. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑ абАрхівована копія. Архів оригіналу за 3 січня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 16 серпня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 14 грудня 2014. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 26 липня 2015. Процитовано 21 липня 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 25 липня 2015. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 18 серпня 2016. Процитовано 21 лютого 2016.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑Бій за Леніна. Валки. YouTube. ZMIST. 2 лютого 2015. Процитовано 9 червня 2021.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)